Reizēm pēc maltītes negaidīti parādās žagas. Žagas var ilgt vien dažas sekundes, taču tās var traucēt ilgākā laika posmā. Līdz šim nav izskaidrojuma, kā žagas veiksmīgi un ātri apturēt, taču ir vairākas hipotēzes, kāpēc žagas ir sākušās.
Krūškurvi no vēdera dobuma atdala muskulis – diafragma. Tā atrodas zem plaušām un sirds, tieši virs gremošanas trakta orgāniem. Diafragma ir muskulis, kas darbojas elpošanas kustību laikā. Saraujoties tā ļauj gaisam nonākt plaušās, taču atslābstot – izdala gaisu no plaušām.
Krūškurvī atrodas vairāki nervi, kas savienojas ar diafragmu un sazarojas tajā. Ja nervu gali diafragmā tiek kairināti, impulss tiek novadīts uz galvas smadzenēm, tās savukārt sūta atbildes impulsu diafragmai un liek tai sarauties. Spazmatiskas diafragmas saraušanās gadījumā plaušas spontāni uzsāk gaisa uzņemšanu. Gaisam ejot caur puspavērtu balss spraugu rīklē, rodas skaņa, ko parasti dzirdam žagošanās laikā.
Intervāls starp diafragmas krampjveidīgo saraušanos un skaņas rašanos ir nieka 35 sekundes tūkstošdaļas. Žagu laikā praktiski nerealizējas elpošanas kustība, jo žagu tipiskās skaņas laikā balss sprauga aizveras. Diafragmas ritmiskās spazmveida kustības ir atbildīgas par žagu fenomenu.
Žagas ir neapzināta, parasti monotona, vienādi stipra un īsa ieelpa aizvērtas balss spraugas laikā, kas notiek diafragmas saraušanās dēļ.
Ir zināms, ka vemšanai un klepum ir noteiktas gremošanas un elpošanas traktu aizsargājošas funkcijas (reizēm pat dzīvību glābjošas un uzturošas). Pastāv uzskats, ka arī žagām varētu būt kāds pozitīvs efekts, taču to nav izdevies pierādīt.
Pastāv vēl viens uzskats: ja galvas smadzenēs ir žagu centrs, kas veicina barības vada spazmu, varētu būt, ka žagas ir pārmērīgas ēšanas un dzeršanas aizsargmehānisms. Diemžēl šo hipotēzi apgāž fakts, ka relatīvi bieži žagojas zīdaiņi, turklāt žagojas pat auglis, kas vēl nav dzimis.
Runājot par žagu iemeslu, jādomā par pārlieku ātru ēšanas un dzeršanas norisi, kas tiek papildināta arī ar gaisa norīšanu. Ātra taukaina, kalorijām bagāta ēdiena lietošana traucē kuņģa iztukšošanās procesam, tādā veidā papildus kairinot diafragmu un veicinot žagas.
Žagas parasti nedraud ar nopietniem veselības traucējumiem, taču reizēm var liecināt par nopietnām problēmām. Ir situācijas, kad mokošas žagas parādās pneimonijas pacientiem, šis simptoms attīstās kā diafragmu un krūškurvja nervus kairinošas infekcijas sekas.
Smēķētājiem ilgstošas, mokošas žagas var liecināt par onkoloģiskas slimības attīstību krūškurvī.